Kollageen on valkude hulka kuuluv sidekoe põhikomponent, keha peamine struktuurvalk, moodustades 25–35% kogu keha valkudest. Kollageen sisaldub luudes, kõhredes, nahas, isegi veresoontes, silmades, hammastes ja mujal. Kui piltlikult läheneda, on kollageen luude ja kudede sisemine ehituskivi ning põhiline organismi (parandus)liim.
Räägime kollageenist – mis see on, mida teeb ja miks meil seda vaja on.
Kollageen on organismi ehituskivi ja parandusliim
Kollageen hoiab naha elastse ja siledana, aitab naharakkudel uueneda ning hoida naha niiskustaset. Lisaks aitab kollageen hoida küüned tugevana, soodustab juuksekasvu, aitab hoida ära tselluliidi ja venitusarmide tekke.
Kollageenil on oluline roll luude, naha, lihaste ja kõõluste normaalses töös, kuna moodustab suurema osa kogu side- ja tugikoest ning on luude, kõhrede ja kõõluste kiudude koostisosa. Liigesed on ühenduslülid luude vahel, mis võimaldavad liikumist, seetõttu hoolitseb kollageen ka liigeste tervise eest.
Kuidas kollageen keha mõjutab?
Uuendab nahka, muudab naha elastseks.
Vähendab venitusarme ja tselluliiti.
Hoiab küüned tugevana.
Soodustab juuste kasvu ja vähendab juuste väljalangemist.
Tugevdab liigeseid ja aitab leevendada ka liigesevalu.
Tugevdab luid, et need ei hõreneks ega murduks.
Võib suurendada lihasmassi.
Toetab südametööd ja artereid.
Aitab lekkiva soole sündroomi puhul.
Kollageen väheneb aja jooksul
Kollageeni hulk nahas suureneb kuni umbes 25. eluaastani ning hakkab siis vähenema. Aja möödudes, mil keha toodab üha vähem ja madalama kvaliteediga kollageeni, kaotab ka nahk oma siledust ja elastsust. Tekivad kortsud, nahk muutub kuivemaks, jume on ebaühtlasem, nahk võib muutuda tundlikumaks, kergemini võivad tekkida venitusarmid. Ka liigesed võivad tunda anda, on valulikud ja jäigemad.
Inimese organism hakkab 25. eluaastast alates igal aastal kaotama u 1,5% kollageeni. 35-aastaseks saades on meie organismis umbes 15% ning 45-aastaseks saades umbes 30% vähem kollageeni.
Lisaks vanusele mõjutavad kollageeni tootmist ka elustiil ja keskkond, näiteks ebapiisav uni, stress, liigne päikesekiirgus, raske füüsiline töö, liigne suhkru ja alkoholi tarbimine, suitsetamine ja üldine ebatervislik eluviis.
Selleks et kollageenivarud kehast liiga kiirelt ei kahaneks, võiks alates 25. eluaastast kollageeni igapäevaselt lisaks manustada. Kui kollageen hüdrolüüsitakse, laguneb see väiksemateks, kergesti töödeldavateks osakesteks. Neid osakesi kasutatakse toodetes, mille eesmärk on leevendada kaebusi nahast liigesteni.
Kollageen toidulisandina igapäevaseks harjumuseks
Uuringud näitavad, et kollageeni toidulisandite võtmine võib olla kasulik nahamuutuste ravis, vähendades kortse; suurendades naha elastsust, hüdratsiooni, vastupidavust ja sära; kahandades poore ja ühtlustades pigmenti.
Samuti suurendab kollageeni võtmine luude tugevust, tihedust ja mineraalmassi; vähendab põletikulisi protsesse; parandab liigeste stabiilsust, funktsionaalset võimekust ja liikuvust ning lihaste taastumist; vähendab valu; ja leevendab liigesekõhre lagunemise markereid.
Kollageeni toidulisandi võtmine vähendab kortse, suurendades naha elastsust. Samuti parandab see liigeste liikuvust ja vähendab liigesevalu.
Kollageeni võib tarbida igapäevaselt, aga teha ka kuurina. Viimast eriti suuremate probleemide korral, näiteks tuhm ja lõtv nahk või valud liigestes. Pärast kuuri võib jälle naasta igapäevase väiksema doosi juurde.
Halbadest harjumustest, nagu suitsetamine ja liigpäevitamine, loobumine ja heade harjumuste lisamine, nagu kollageenilisandite võtmine, treenimine ja näohooldus – parandab peaaegu kohe naha ja liigeste tervist!
Oluline on ka mitmekesine toitumine
Kollageeni maksimaalse taseme saavutamiseks organismis on lisaks kollageeni tarbimisele vaja toituda mitmekülgselt ja vitamiinirikkalt, kuna organism peab kollageeni ise sünteesima. Luupuljong on väga kasulik, nii kana- kui veisepuljong, aga miks mitte ka kala. Kollageeni tootmist soodustavad ka muna, liha, juust, soja, mustikad, kirsid ja vaarikad, paprika, spargelkapsas ja goji-marjad. Vitamiinidest aitavad kollageeni tootmisele kaasa eriti C-vitamiin, samuti E-, D- ja A-vitamiin, seleen ja tsink, kaltsium ja magneesium.
Hea valik keha toetamiseks on nn Vahemere dieet, mis sisaldab palju köögivilju, ube, täisteratooteid, pähkleid ja puuvilju ning mõõdukas koguses mereande, liha, linnuliha, piimatooteid ja mune.
Noore terve naha struktuur (A) ja vananemise mõju selle struktuurile (B). Kollageeni ja elastiini koostoime tagab naha tugevuse ja elastsuse, kuid vananedes või muude väliste teguritega (toitumine, päikesekiirgus, infrapunakiirgus, õhusaaste) kokkupuutel kollageeni tootmine väheneb, destabiliseerides seda koostoimet ja sellest tulenevalt väheneb naha tugevus ja elastsus. https://www.sciencedirect.com/science/article/pii/S2405844023021680
Loe ka meie artiklit kollageeni müütide kohta, millest leiad lisaks kasulikke nippesiit!